Hvordan startede Verdensmålene?
193 lande. Alskens tænkelige sektorer. Og alverdens interesseorganisationer. Det er lykkedes med en inspirerende ledelsesindsats at samle dem alle om en fælles vision, nemlig Verdensmålene. Men bag kulisserne var det to stærke kvinder fra Sydamerika, der satte bolden i gang. UNICEF Danmarks kommunikationsdirektør Line Grove Hermansen, MBA-studerende har speciale i Verdensmål, fortæller her historien om Verdensmålene.
”Vi kan godt have en oplevelse af, at det var her i Norden, at Verdensmålene blev til. Men sådan er det langt fra. Faktisk er det to colombianske kvinder, der utrætteligt lykkedes med at få lagt de første frø,” fortæller Line Grove Hermansen, som ved siden at sit job hos UNICEF over de seneste år har læst en international MBA.
”I juli sidste år stod jeg foran en gruppe af MBA-studerende fra hele verden og skulle introducere Verdensmålene. En håndsoprækning viste, at der kun var tre-fire af de knap 30 studerende, som havde hørt om målene – selvfølgelig et par danskere iblandt. Men i virkeligheden burde andre af mine medstuderende – dem fra Latinamerika – i endnu højere grad have kendskab til målene. For Colombia og Brasilien havde nemlig afgørende betydning for, at det overhovedet lykkedes at give verden den fælles, bæredygtige vision, som Verdensmålene er,” siger kommunikationsdirektøren, hvis organisation er vært for årets VL Døgn.
Stærke kvinder fra Brasilien og Colombia fortjener ære
”Verdensmålene bliver ofte betegnet som 2015 Målenes efterfølgere, men i realiteten har de ikke rødder i de tidligere otte mål, der gjaldt for udviklingslandene, men i den afsluttende deklaration fra det såkaldte Rio+20-møde i 2012. Deklarationens titel var ’The Future We Want’ og på to komprimerede sider fremgik det blandt andet, at ’bæredygtig udvikling kræver konkret og rettidig indsats, som kun kan nås, hvis folk, regeringer, civilsamfund og den private sektor arbejder sammen’,” siger Line Grove Hermansen.
Da deklarationen og de fremadrettede rammer blev vedtaget, kunne Paula Caballero og Patti Londoño være tilfredse.
”Paula Caballero havde som colombiansk topembedsmand tilbage i 2010 udviklet det første udkast til en matrix af universelle mål, der kunne rumme både sociale, økonomiske og klimamæssige udfordringer. Og Patti Londoño valgte som viceminister at tage forslaget med videre til Rio+20-mødet. Det krævede mange sværdslag, som blandt andet omfattede utallige møder og overtalelse af en række landes udenrigsministre. Udgangspunktet for ’The Sustainable Development Goals’ var skabt. Det er da inspirerende, at man som enkeltindivid og leder i den grad har kunnet gøre en forskel for verdens fremtid”, siger den danske kommunikationsdirektør.
Børn er et centralt område
We do not inherit the earth from our ancestors; we borrow it from our children, lyder et citat, som ofte fremhæves, når man taler bæredygtighed.
“Vi har et særligt ansvar over for verdens børn, nu og i fremtiden – og børnene bliver jo typisk desværre heller ikke hørt. I de 17 Verdensmål er der ikke et særligt mål for børn, men flere delmål retter sig heldigvis direkte mod f.eks. at sikre flere børn uddannelse eller give piger flere rettigheder. I min organisation har vi brudt målene helt ned til konkrete målsætninger, så vi kan pege præcis på, hvordan vores indsats bidrager til den globale vision“, siger Line Grove Hermansen.
Der er mange måder at engagere sig på. Det viser også bredden af de samarbejder, som virksomheder indgår med UNICEF. Alene på VL Døgnet skal deltagerne høre fra en række virksomheder, der samtidig er partnere med Unicef. Det er fx LEGO, DSB og Pressalit, der alle på hver deres måde tager del i at give børn en bedre fremtid.
Fra velgørenhed til vækst og profitabel forretning
”Jeg har især været optaget af, at vi med Verdensmålene på tværs af NGO-sektor og den private sektor kan skabe noget sammen. Og ikke bare velgørenhed, som nogle måske kan tro. Tidligere i år udgav Udenrigsministeriet rapporten ’A World of Opportunities for Danish Businesses’, hvor det økonomiske potentiale fremgår: Vurderingen er, at hvis danske virksomheder kan udnytte de muligheder på vækstmarkeder, som indsatsen for at nå Verdensmålene åbner, kan det skabe en indtjening på 60 milliarder dollars om året i 2030. Penge, som blandt andet vil gå til innovation, som kan gavne verdens mest udsatte børn. Verdensmålene er vores allesammens – uanset hvilket køn det nu var, der satte bolden i gang”, afslutter Line Grove Hermansen.
Bonusinfo
Det er faktisk UNICEF, der i høj grad kan tage æren for årets tema for VL Døgnet: Verdensmålene Live! Og derfor var det samtidig naturligt at VL Døgnet skulle foregå i FN-Byen
Læs ‘the future we want’ / Læs mere om ‘bæredygtig udvikling’
![](https://vl.dk/wp-content/uploads/2019/01/sort.png)
![](https://new.vl.dk/wp-content/uploads/2018/12/12-1.png)